![Concerto Budapest / Mozart-nap](/data/ZENEAKADEMIA.HU/2020_tavasz/befogadott/20200301_mozart-nap_focuspoint_825x450.jpg)
2021. március 7. 11.00-22.00
Nagyterem
Concerto Budapest / Mozart-nap
A Zeneakadémia saját szervezésű programja
Csak online
A Mozart-nap házigazdája: Takács-Nagy Gábor
11.00: NYITÓKONCERT
Mozart: 15. (d-moll) vonósnégyes, K. 421
Mozart: 1. (g-moll) zongoranégyes, K. 478
Angela Hewitt (zongora)
Keller Kvartett: Keller András, Környei Zsófia (hegedű), Homoky Gábor (brácsa), Fenyő László (cselló)
A napot indító d-moll vonósnégyes a második abban a sorozatban, amit Mozart Joseph Haydnnak dedikált. A darab valószínűleg még 1783-ban készülhetett, amikor Constanze első gyermekükkel, Raimunddal volt várandós. Kicsit későbbről, az 1785-ös esztendő terméséből való, s éppígy reprezentatív helyű és szerepű a g-moll zongoranégyes is, lévén a zongorakvartett-irodalom egyik korai remekműve és egyszersmind a mozarti g-moll-kompozíciók lendületes példája. A Keller Quartet muzsikusaihoz e számban a különösen Bach-előadóként ünnepelt nagyszerű kanadai zongoraművész, Angela Hewitt csatlakozik majd.
16.00: TAKÁCS-NAGY GÁBOR ÉS A CONCERTO BUDAPEST
Mozart: Titus kegyelme, K. 621 – Nyitány
Mozart: 23. (A-dúr) zongoraverseny, K. 488
Mozart: 34. (C-dúr) szimfónia, K. 338
Gyöngyösi Ivett (zongora)
Concerto Budapest
Vezényel: Takács-Nagy Gábor
Nyitány, versenymű, szimfónia – a zenekari koncertműsorok szabványszerű formátuma ezúttal a Mozart-életmű három szakaszát kínálja, méghozzá az időben visszafelé haladva. A II. Lipót cseh királlyá koronázásának prágai ünnepségeire megrendelt opera seria, a Titus kegyelme és így annak méltóságteljes nyitánya is a zeneszerző életének legutolsó esztendejéből, 1791 szeptemberéből való. Fél évtizeddel korábban, a Mozart műjegyzékét oly sok tétellel gazdagító 1786-os évben született meg az ezúttal Gyöngyösi Ivett szólójával felhangzó A-dúr zongoraverseny: a mű középpontjában az oly végtelen fájdalmat sugárzó fisz-moll Adagio áll, hogy aztán egyetlen gyors váltással a kirobbanóan derűs zárórondóba lendüljünk át. Végül az 1780 augusztusában, az akkor már igen terhesnek érzett salzburgi hercegérseki szolgálat utolsó teljes esztendejében komponált C-dúr szimfónia zárja a Takács-Nagy Gábor által vezényelt programot: az eredetileg szerény előadói létszámmal bemutatott művet, amelynek kéziratát ma részint Párizsban, részint Krakkóban őrzik, Mozart utóbb Bécsben négyszer-ötször nagyobb zenekarral is előadatta.
17.30: KÖRKAPCSOLÁS KÜLFÖLDRE
Würtz Klára (zongora)
Mozart: Adagio és Rondo, K. 617 (Rohmann Imre és Kurucz Tünde átirata)
Rohmann Imre, Kurucz Tünde (zongora)
Mozart: 11. (A-dúr) zongoraszonáta, K. 331 – 3. Alla turca. Allegretto
Krausz Adrienne (zongora)
Mozart: 13. (B-dúr) zongoraszonáta, K. 333 – 1. Allegro
Malcom Bilson (zongora)
19.30: ZÁRÓKONCERT ÉS KIS ÉJI ZENE
Mozart: Öt kontratánc, K. 609
Mozart: 20. (d-moll) zongoraverseny, K. 466
Mozart: 39. (Esz-dúr) szimfónia, K. 543
SZÜNET
Mozart: D-dúr allegro (újonnan felfedezett mű)
Mozart: Kis éji zene, K. 525
Angela Hewitt, Berecz Mihály (zongora)
Concerto Budapest
Vezényel: Keller András
A Mozart-nap esti-éji szakasza tánczenével – és egyszersmind a Figaro házassága egyik legismertebb motívumával indul, hiszen az 1791-es Öt kontratánc első darabja voltaképp egyetlen hatásos önidézet. A korabeli szórakoztató zene darabjai után komoly váltással az a d-moll zongoraverseny (1786) szólal meg Angela Hewitt főszereplésével, amelyről a Mozart-specialista zenetudós, Volkmar Braunbehrens így írt: „Olyan hallgatót feltételez, aki nem engedi, hogy bármi is elterelje figyelmét, és teljes egészében a műre összpontosít, mert szemlélődésének az adott műalkotás az egyedüli tárgya.” Ennek az osztatlan figyelmet kikövetelő versenyműnek a nyomában azután a „kései” Mozart-szimfóniák hármasából való Esz-dúr darab hangzik el, amelyet kissé még mindmáig leárnyékol a „nagy” g-moll és a C-dúr „Jupiter” szimfónia szomszédsága. S ezzel még mindig nem ér véget a nap programja, merthogy kilenc órától a „Kis éji zene” elnevezésű zárószakaszban felhangzik egyrészt természetesen a nevezett G-dúr szerenád, másrészt az a nemrégiben előkerült rövid zongoradarab, a D-dúr allegro, amelyet épp csak a legutóbbi hónapokban ismerhetett meg a közönség, hiszen első nyilvános megszólaltatására idén januárban került sor Salzburgban.
Rendező:
Concerto Budapest