![Wolfgang Redik, Mihályi Éva, Porzsolt György, Balog Endre és Dráfi Kálmán](/data/ZENEAKADEMIA.HU/2019_tavasz/sajat/klasszikus/870x450_program_fejlecek_redik_dragi_focuspoint_825x450.jpg?key=fbbea3d4e2e33938b1bb54d42e106446)
2019. február 1. 19.00-21.00
Solti terem
Kamarazene karnyújtásnyira
Wolfgang Redik, Mihályi Éva, Porzsolt György, Balog Endre és Dráfi Kálmán
A Zeneakadémia saját szervezésű programja
Bécsi kamarazene
Schubert: 2. (a-moll) hegedű-zongora szonáta, D. 385
Webern: Langsamer Satz
SZÜNET
Mozart: 21. (e-moll) hegedű-zongora szonáta, K. 304
Schubert: 13. (a-moll) vonósnégyes, D. 804 („Rosamunde”)
Webern: Langsamer Satz
SZÜNET
Mozart: 21. (e-moll) hegedű-zongora szonáta, K. 304
Schubert: 13. (a-moll) vonósnégyes, D. 804 („Rosamunde”)
Wolfgang Redik, Mihályi Éva (hegedű), Porzsolt György (brácsa), Balog Endre (cselló), Dráfi Kálmán (zongora)
A hangverseny Schubert 19 évesen írt szonatinájával kezdődik, melynek hangneméhez a szerző más a-moll darabjaihoz hasonlóan patetikus hangulatot társít. A második szám Anton Webern fiatalkori vonósnégyes-tétele, a Langsamer Satz, azaz „Lassú tétel”. 1905-ben készült el, amikor Webern már Schönberg iskolájába járt – mestere utasította arra, hogy vonósnégyes-tételekkel próbálkozzon. A szélsőségesen romantikus muzsika azokról az érzelmekről vall, amelyek Webernt unokahúga – későbbi felesége –, Wilhelmine Mörtl iránt érzett. Mozart egyetlen e-moll alaphangnemű műve 1778-ban Párizsban keletkezett. Nem volt szerencsés ez az időszak a zeneszerző életében: a várt diadal elmaradt, s édesanyját is elvesztette. Egyes zenetörténészek ezzel magyarázzák a kéttételes mű alapvetően komor hangulatát, amelyet csak rövid időre enyhít a menüett E-dúr triója. A zárószám, az ún. Rosamunde-kvartett nevét onnan kapta, hogy második tételében elhangzik az a melódia, amelyet Schubert a Rosamunde-kísérőzenében, illetve egy zongora-impromptuben is felhasznált.
Rendező:
Zeneakadémia Koncertközpont
Jegyár:
2 500, 3 200 Ft